ОРГАНІЗАЦІЙНИЙ ВПЛИВ САМОРОЗВИТКУ ОСОБИСТОСТІ НА ФОРМУВАННЯ КОМПЕТЕНТНОСТЕЙ ВИПУСКНИКА ПЕРШОГО (БАКАЛАВРСЬКОГО) РІВНЯ ВИЩОЇ ОСВІТИ (ГАЛУЗЬ ЗНАНЬ 08 «ПРАВО», СПЕЦІАЛЬНІСТЬ 081 «ПРАВО»)
Анотація
у статті зазначено, що виклики часу вимагають підготовки майбутніх правознавців на високому рівні; сьогодні існує чимало нормативних документів, що регулюють вирішення зазначеної проблеми; зокрема, йдеться, що за спеціальністю 081 «Право» результати навчання мають співвідноситися з компетентностями випускника та надається такий їх перелік: інтегральна компетентність, загальні компетентності, спеціальні (фахові, предметні) компетентності; сучасні тенденції розвитку освіти свідчать про постійне ускладнення змісту освіти та підвищення рівня освітніх стандартів; розробка ідеї саморозвитку особистості є актуальною на сьогоднішній день; проблема творчого саморозвитку висвітлювалися в наукових працях численних науковців різних галузей; саморозвиток є одночасно безперервним процесом розвитку й удосконалення індивіда і умовою особистої зрілості, однією з найнеобхідніших потреб людини, умовою й гарантією її свободи; саморозвиток особистості завжди належав до кола проблем, які визначали сутність будь-якої суспільно-економічної формації; для окремого індивіда саморозвиток постає як проблема з того часу, відколи він відчуває себе не лише складовою частиною суспільства, а й усвідомлює свою індивідуальність у процесі взаємин з іншими шляхом обміну сутнісними силами, тобто почуттями, емоціями, вміннями, навичками, знаннями, здібностями, потребами; для суспільства саморозвиток особистості починає відігравати справді позитивну роль у тому випадку, якщо воно усвідомить цінність, неповторність кожної окремої людини й почне використовувати її сутнісні сили; до ХХ ст. саморозвиток особистості не розглядався як окреме питання теорії, однак завжди перебував серед проблем, що визначали сутність кожної соціально-економічної формації; Сократ створив концепцію особистості, згідно з якою людина, незалежно від походження, спроможна постійно розвиватися завдяки своєму потенціалу; Платон вважав, що суспільна природа людини недосконала, її складники суперечливі, що зумовлює неврівноваженість індивідуального буття; позицію Платона поділяв Аристотель; середньовічна філософія проблему індивідуального буття, духовного самозаглиблення й свободи волі розв’язувала у вченні про спасіння душі; варто відзначити вчення Августина; нові погляди на буття суспільства і його відносини з індивідом запропонувала епоха Відродження: за своєю суттю людина є божим творінням, але й одночасно вона уподібнена Богу; у кінці XVIII – початку XX ст. простежуються два головні підходи до дослідження проблеми саморозвитку особистості; серед дослідників ХХ ст. особливе місце належить представнику гуманістичної філософії А.Маслоу і його роботі «Самоактуалізація», що містила докладний аналіз виконаних на той час розробок із цього питання; більш-менш активна розробка проблеми саморозвитку в колишньому СРСР розпочалася порівняно недавно (в останній чверті ХХ ст.) і висвітлювала в той час питання сутнісних сил людини і умови найбільш ефективного використання їх, зокрема у сфері культури; у сучасній вітчизняній гуманістичній науці до найбільш значних розробок проблеми саморозвитку особистості належать дослідження питань про джерела, рушійні сили і суперечності процесу саморозвитку; отже, історичний екскурс у проблему саморозвитку особистості свідчить про своєрідність її осмислення в різні періоди розвитку суспільства; тож проведений аналіз свідчить про те, що в усіх соціально-економічних формаціях проблема саморозвитку особистості була одним із найважливіших елементів життєдіяльності людини і разом з тим однією з основних соціальних проблем, оскільки вона визначає стосунки індивіда і суспільства, роль і місце індивіда в суспільстві.
Завантаження
Посилання
Проект Концепції реформування юридичної освіти [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://aphd.ua/proekt-kontseptsi-reformuvannia-iurydychno-osvity.
Стандарт вищої освіти України: перший (бакалаврський) рівень вищої освіти, галузь знань 08 «Право», спеціальність 081 «Право» [Електронний ресурс]. – Режим доступу: https://mon.gov.ua/storage/app/media/vishcha-osvita/zatverdzeni%20standarty/12/21/081-pravo-bakalavr.pdf.
Закон України «Про вищу освіту» № 1556-VII від 1 липня 2014 року [Електронний ресурс]. – Режим доступу: https://zakon.rada.gov.ua/laws/main/1556-18.
Кант И. Критика чистого разума / И. Кант ; пер. с нем. ; предисл. И. Евлампиева. – М. : Эксмо; СПб: Мидгард, 2007. – 1120 с.
Маслоу А. Самоактуализация /А.Маслоу // Психология личности. – 1982. – С. 108–118.
Гришко В.І. Формування базових компетентностей майбутніх правознавців у процесі фахової підготовки: дис. … канд.пед.наук: 13.00.04. – Рівне, 2016. – 299 с.
Указ Президента України «Про Національну доктрину розвитку освіти № 347/2002 від 17.04.2002 року [Електронний ресурс]. – Режим доступу: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/347/2002.
Авторське право (c) 2019 Алла Василівна Смульська
![Ліцезія Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Цю роботу ліцензовано за Міжнародня ліцензія Creative Commons Attribution 4.0.