Торгово-промислові музеї як засіб збільшення товарообігу: світовий та вітчизняний досвід (кінець ХІХ – початок ХХ ст.)
Анотація
Наприкінці ХІХ – на початку ХХ ст. для пожвавлення експорту та збільшення товарообігу між країнами ділові кола вдаються до заснування спеціальних музейних установ – торгово-промислових музеїв, експортних музеїв або музеїв зразків. Дослідження процесу створення таких закладів, функціонального призначення їхніх основних структурних компонентів і головних напрямів діяльності стало можливим у результаті залучення значного масиву поточних і аналітичних даних із періодичних видань початку ХХ ст., діловодних матеріалів представницьких об’єднань підприємців та урядово-підприємницьких організацій сприяння зовнішній торгівлі (Російська експортна палата, м. Санкт-Петербург; З’їзди гірничопромисловців Півдня Росії, м. Харків; Харківський біржовий комітет тощо). Торгово-промислові музеї в статті проаналізовано як один зі складників реалізації економічних завдань окремих груп підприємців та держав у цілому. Підкреслюється, що ці установи сприяли пожвавленню товарообігу між країнами та обміну найновішими підходами й прийомами ведення зовнішньоторгових операцій (укладання й супровід комерційних угод, створення широкої інформаційної бази й надання довідкової інформації, підтримка контактів між виробниками й споживачами, особливості доставки товарів й новинки їхнього пакування тощо). У статті подано кілька варіантів класифікації експортно орієнтованих музейних установ: за місцем знаходження (на теренах країни виробництва, на теренах країни можливого експорту); за головним призначенням (експортні, іміджеві). У результаті порівняльного аналізу діяльності західноєвропейських експортних музеїв та музеїв зразків Російської імперії у дослідженні робиться висновок про суттєве відставання останньої у справі заснування інституційних форм сприяння зовнішній торгівлі, незначне кількісне поширення таких музеїв у імперії та недостатнє представлення в них експортованих товарів.
Завантаження
Посилання
Abbo, B. Les Boutiques de Musees: Un Exemple des Relations Entre le Monde Commercial et le Monde Museal. Lyon, 1993.
Deiatel'nost' komiteta Palaty. Russkiy eksport, no. 3, 1914, s. 113–114. (In Russian)
Deiatel'nost' torgovo-promyshlennykh organizatsii. Torgovo-promyshlennyy Yug, no. 12, 1913, s. 52–56. (In Russian)
Deiatel'nost' torgovo-promyshlennykh organizatsii. Torgovo-promyshlennyy Yug, no. 20, 1913, s. 53–60. (In Russian)
Doklad o deiatel'nosti Russko-Amerikanskoi torgovoi palaty za ianvar', fevral', mart i aprel' mesiatsy 1915 goda. Vestnik Russko-Amerikanskoy torgovoi palaty, no. 5, 1915, s. 160–174. (In Russian)
Éksportnye soiuzy za granitsei. Russkiy eksport, no. 4, 1914, s. 128–132. (In Russian)
Frantsuzskaia torgovo-promyshlennaia delegatsiia v g. Khar'kove. Gorno-zavodskoe delo, no. 10, 1917, s. 15484–15487. (In Russian)
G-vich, V. Nashi torgovye snosheniia s Bolgariei. Torgovo-promyshlennyi Iug, no. 4, 1912, s. 17–28. (In Russian)
Huber, F. C. Die Ausstellungen und unsere Exportindustrie. Stuttgart, 1886.
Instruktsiia muzeiu obraztsov i Komissionnomu otdelu muzeia. Russkii eksport, no. 7–8, 1913, s. 245–246. (In Russian)
Interes v Iaponii k muzeiu obraztsov Rossiiskoi eksportnoi palaty. Russkii eksport, no. 5–6, 1914, s. 219–220. (In Russian)
Iz deiatel'nosti Russko-Amerikanskoi torgovoi palaty. Vestnik Russko-Amerikanskoi torgovoi palaty, no. 9, 1915, s. 315–318. (In Russian)
Katalog muzeia obraztsov R.É.P. Russkii eksport, no. 11, 1915, s. 200. (In Russian)
Le Musée Commercial, son but et son organization. Bruxelles, 1883.
Mairesse, F. Aux origines du musée d'entreprise: Musées industriels et commerciaux. Recherches en communication, no. 45, 2018, pp. 7–21.
Muzei obraztsov. Russkii eksport, no. 9–10, 1914, s. 311–314. (In Russian)
Muzei obraztsov pri Rossiiskoi éksportnoi palate. Russkii eksport, no. 7–8, 1913, s. 244–245. (In Russian)
Muzei obraztsov Rossiiskoi éksportnoi palaty. Russkii eksport, no. 11, 1915, s. 213–214. (In Russian)
Nadezhdin, K. Rol' i znachenie torgovykh muzeev v dele pod''ema éksporta. Ekonomist Rossii, no. 51–52, 1911, s. 5–7. (In Russian)
Otchet Khar'kovskogo birzhevogo komiteta za 1890 god. Khar'kov, 1891. (In Russian)
Otchet o deiatel'nosti Russko-Amerikanskoi torgovoi palaty za 1914 g. Vestnik Russko-Amerikanskoy torgovoy palaty, no. 5, 1915, s. 156–160. (In Russian)
Otchet Rossiyskoi éksportnoi palaty za 1913 god. Sankt-Peterburg, 1914. (In Russian)
Otchet Soveta S''ezda XXXIV S''ezdu gornopromyshlennikov Iuga Rossii za 1908–1909 otchetnyi god. Khar'kov, 1909. (In Russian)
Roshchin, S. Torgovo-promyshlennye muzei Anglii. Ekonomist Rossii, no. 16, 1909, s. 16. (In Russian)
Russko-Kitayskii torgovo-promyshlennyi muzei. Promyshlennost' i torgovlia, no. 9, 1910, s. 638. (In Russian)
Shimanovskii, V. Iu., Leites, K. S. Pravitel'stvennye uchrezhdeniia i obshchestvennye organizatsii, obsluzhivaiushchie v Rossii i Germanii voprosy éksporta. Sankt-Peterburg, 1913. (In Russian)
Spravka o deiatel'nosti Palaty. Vestnik Russko-Amerikanskoi torgovoi palaty, no. 8, 1916, s. 228–232. (In Russian)
Spravochnaia kniga dlia gornopromyshlennikov Iuga Rossii. Khar'kov, 1916. (In Russian)
Steffen, G. F. Streifzüge durch Grossbritanien. Stuttgart, 1896.
Tovarnye obraztsy. Promyshlennost' i torgovlia, no. 12, 1914, s. 660. (In Russian)
Trudy XXXIV s''ezda gornopromyshlennikov Iuga Rossii (23 noiabria – 8 dekabria 1909 g.). T. 1. Khar'kov, 1909. (In Russian)
Trudy XXXV s''ezda gornopromyshlennikov Iuga Rossii (23 noiabria – 9 dekabria 1910 g.). T. 2. Khar'kov, 1910. (In Russian)
Trudy XXXVІІ s''ezda gornopromyshlennikov Iuga Rossii (25 noiabria – 4 dekabria 1912 g.). T. 1. Khar'kov, 1913. (In Russian)
Trudy XXXVІІІ s''ezda gornopromyshlennikov Iuga Rossii (27 noiabria – 6 dekabria 1913 g.). T. 1. Khar'kov, 1914. (In Russian)
Trudy XL s''ezda gornopromyshlennikov Iuga Rossii (21–29 noiabria 1915 g.). T. 1. Khar'kov, 1916. (In Russian)
Trudy XL s''ezda gornopromyshlennikov Iuga Rossii (21–29 noiabria 1915 g.). T. 2. Khar'kov, 1916. (In Russian)
Trudy XLІ s''ezda gornopromyshlennikov Iuga Rossii (24 noiabria – 4 dekabria 1916 g.). T. 2. Khar'kov, 1917. (In Russian)
Ianzhul, I. I. Torgovye muzei, éksportnye soiuzy i sklady tovarnykh obraztsov. Moskva, 1897. (In Russian)
Авторське право (c) 2020 Шандра Ірина Олександрівна
![Ліцезія Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Цю роботу ліцензовано за Міжнародня ліцензія Creative Commons Attribution 4.0.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:
- Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
- Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
- Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).