ЕКОНОМІЧНИЙ ДОБРОБУТ І СОЦІАЛЬНЕ БЛАГОПОЛУЧЧЯ НАСЕЛЕННЯ УКРАЇНИ В ПОВОЄННІ РОКИ
Анотація
В складний час країни держава намагається виконувати соціально-економічні зобов’язання перед суспільством. Суттєве навантаження по реалізації виконання бюджетної політики бере на себе економіко-фінансовий сектор бізнесу в співпраці з органами влади. Виконання першочергових цілей сталого розвитку, де передбачається підвищення рівня життя населення та подолання бідності, також проявляється в економічному навантаженні та морально-етичних нормах кожної людини. Аналіз економічного добробуту та соціального благополуччя в єдиній концепції соціального капіталу, висвітлює основні напрями роботи держави, яка проявляються не тільки в соціальній допомозі та адресній підтримці, але і бажання кожного українця до самореалізації та ініціативи. Ланцюг взаємодії «держава-бізнес-суспільство», заснований на повазі і довірі, є основним драйвером розвитку, інноваційного прогресу у відновлені країни післявоєнного часу. Українське суспільство потребує уваги і допомоги в складний для країни час: підвищення прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати, регулювання цінової політики та продовольчої безпеки, зменшення безробіття та рівня міграції, посилення напрямів реформування освіти та медицини, тощо. В статті висвітлюється розуміння та поділ соціально-економічного розвитку в двох напрямках, яке базується на економічному добробуті (об’єктивний економічний добробут, суб’єктивний економічний добробут та надуманий економічний добробут) та соціальному благополуччі (соціальне благополуччя суспільства та соціальне благополуччя особистості), запропоновано визначення та аналіз кваліфікаційних ознак цих понять. Об’єктивний економічний добробут є основною складовою економічного добробуту, який відповідає за рівень наявності першочергових товарів та послуг для населення і допомога держави в цьому напрямку вкрай необхідна. Оцінено результативність державних інституцій щодо прогнозів та конкретної допомоги і напрацювань малозабезпечених верств населення. Статистично-порівняльний аналіз динаміки споживчих цін під час війни дає надію на стабілізацію цінової політики та продовольчої безпеки. Продовольчий ринок є жорстким прожектом реального шляху соціально-економічного розвитку держави, що на основі купівельної спроможності відображає можливості населення, рівень задоволення необхідних потреб.
Завантаження
Посилання
Pavliuk, T. (2022). Material well-being, its structure and dynamics. International Scientific and Practical Journal "Financial Space", 2(46). doi: https://doi.org/10.18371/fp.2(46).2022.304041. (in Ukrainian)
Makhoniuk, O. (2023). New Challenges of Social Vulnerability of the Population of Ukraine in the Conditions of War. Bulletin of Khmelnytskyi National University. Economic Sciences, 2 (316), 206-212. doi: https://doi.org/10.31891/2307-5740-2023-316-2-33 (in Ukrainian)
Kharytinsky, A. (2022). Theoretical model of subjective well-being of personality. Bulletin of the National Defense University of Ukraine named after Ivan Chernyakhovskyi, 6. doi: https://doi.org/10.33099/2617-6858-2022-70-6-190-197 (in Ukrainian)
Vartanova, O. V., & Malyarenko, I. S. (2023). Models for ensuring the well-being of the company’s personnel. Economics and Management of Enterprises. Market infrastructure, 75. doi: https://doi.org/10.32782/infrastruct75-14 (in Ukrainian)
Voitenko, O. (2023). Professional well-being: the content of the concept and its key structural components. Bulletin of the National Defense University of Ukraine, 73(3), 57–64. doi: https://doi.org/10.33099/2617-6858-2023-73-3-57-64 (in Ukrainian)
Vdovin, M., Zomchak, L., & Mishchuk, T. (2022). Analytics of the current state of well-being of the population of Ukraine. Economy and Society, 39. doi: https://doi.org/10.32782/2524-0072/2022-39-77 (in Ukrainian)
Berezovska, L. (2020). Influence of social networks on the psychological well-being of the individual. Bulletin of the National Defense University of Ukraine, 2 (55). doi: https://doi.org/10.33099/2617-6858-2020-55-2-28-36 (in Ukrainian)
Bachynska, M. (2022). Psychological and Pedagogical Mechanisms of Mental Recovery of the Growing Personality in the Aspect of Social Events of the Military Present. Scientific perspective. Topical Issues in Modern Science, 2(2). doi: https://doi.org/10.52058/2786-6300-2022-2(2)-521-531 (in Ukrainian)
Omelyanska, V. I. (2021). Conceptual analysis of psychological well-being. Scientific Bulletin of Uzhhorod National University. Series: Psychology, 1, 22-26. doi: https://doi.org/10.32782/psy-visnyk/2021.1.5 (in Ukrainian)
Didiuk, I., Levchenko, V., & Poltavets, L. (2023). Economic and Legal Aspects of Psychological Rehabilitation of Families with Children in the Conditions of Martial Law. Scientific perspectives, 1 (31). doi: https://doi.org/10.52058/2708-7530-2023-1(31)-448-461 (in Ukrainian)
Kozyr, O., & Filippova, V. (2023). Skladovi sistemi publichnoho upravlinnia sotsial’nym rozvytku misto"[Components of the system of public management of social development of the city]. Bulletin of Kherson National Technical University. Public Management and Administration, 3 (86). doi: https://doi.org/10.35554/kntu2078-4481/2023/3/20 (in Ukrainian)
Melnychenko, O. A. (2015). Genesis of scientists’ views on the role of the state in improving the level of well-being of the population. Retrieved from https://www.kbnapa.kharkov.ua (in Ukrainian)
Khytra, Z. M., & Romanenko, O. A. (2022). Health, safety and well-being. Textbook of general secondary education institutions. Kyiv: Orion Publishing House. (in Ukrainian)
Drazhnytsia, S. A. (2022). Dobrobut of the population of Ukraine: problems and ways to solve them. University Scientific Notes, 2, 303-309. (in Ukrainian)
Myasoyedov, V. V., Ognev, V. A., Chukhno, I. A., & Martynenko, N. M. (2019). Social well-being and its role in the public health system. Public Health in Ukraine: Problems and Ways to Solve Them: Materials of the IV Scientific and Practical Conference of KSMU. Kharkiv. 2019. P. 11-19. Retrieved from https://repo.knmu.edu.ua/bitstream/123456789/26060/1/%D0%91%D0%BB%F.pdf (in Ukrainian)
Kyrylenko, O. M. (2016). Well-being of people as an object of sociological research: a felicitarian approach. Bulletin of the National University "Yaroslav the Wise Law Academy of Ukraine", 3, 18–33. (in Ukrainian)
Diener, E. (2022). Happiness: The Science of Subjective Well-Being. Last updated. University of Utah, University of Virginia. 2022. Retrieved from https://nobaproject.com/
Dzhedzhula, V., Gurochkina, V., Epifanova, I., & Telnov, A. (2022). Fuzzy Technologies for Modeling Social Capital in an Emerging Economy. WSEAS Transactions on Business and Economics, 19, 915-923 doi: https://doi.org/10.37394/23207.2022.19 (in Ukrainian)
Tulenty, D., Likhouzova, T., & Riabinina, N. (2022). Searching for Hidden Connections between the Evolution of Poverty in Developing Countries and Information Technology. International Journal of Innovation and Technology Management, 19(06), 2250018. doi: https://doi.org/10.1142/S0219877022500183 (in Ukrainian)
Hurochkina, V., Telnov, A., Reshmidilova, S., Bohatchyk, L., & Riabinina, N. (2021). Modeling effectiveness of financial support for the social capital development in economic emergence. WSEAS Transactions on Environment and Development, 17. doi: https://doi.org/10.37394/232015.2021 (in Ukrainian)
Kovalenko, O. V., & Bokiy, O. V. (2023). Strategic directions of food supply of the population in the context of post-war reconstruction of Ukraine. Food Resources, 11(21), 213–222. doi: https://doi.org/10.31073/foodresources2023-21-21 (in Ukrainian)
Wysocki, I. (2023). Justice vis à vis welfare: how Austrian welfare economics should fit in the Austro-libertarian framework. Economia Politica Volume, 40(3), 445-467. doi: https://doi.org/10.1007/s40888-023-00301-2
Mishra S. (2024). Entry, Market Structures and Welfare. Journal of Economics, 142, 267–276. doi: https://doi.org/10.1007/s00712-024-00859-w
Bosworth, S. J., & Snower, D. J. (2023). Technological advance, social fragmentation and welfare. Social Choice and Welfare, 62, 197–232. DOI: https://doi.org/10.1007/s00355-023-01484-0
Berman, Y., & Bourguignon, F. (2023). On the social welfare interpretation of growth incidence curves. The Journal of Economic Inequality, 21(3), 1-19. doi: https://doi.org/10.1007/s10888-023-09598-2
Hussen, M. S., & Mohamed, M. A. (2023). Impact of financial inclusion on household welfare in Ethiopia. Future Business Journal, 9(1), 1-12. doi: https://doi.org/10.1186/s43093-023-00243-y
Celico, A., & Rode, M. (2024). Can we all be Denmark? The role of civic attitudes in welfare state reforms. Empirica, 51, 87-125. DOI: https://doi.org/10.1007/s10663-023-09588-7
Mosler, K. (2022). Representative endowments and uniform Gini orderings of multi attribute welfare. The Journal of Economic Inequality, 21(1):1-18, 233-250. doi: https://doi.org/10.1007/s10888-022-09548-4
Ledic, M., Rubil, I., & Urban, I. (2023). Tax progressivity and social welfare with a continuum of inequality views. International Tax and Public Finance, 30(3), 1266-1296. doi: https://doi.org/10.1007/s10797-022-09752-y
Alves, J., Couto, C., & Coelho, J. C. (2023). The Impact of Foreign Aid on Aggregate Welfare Measures: A Panel Data Analysis. Journal of the Knowledge Economy, 15, 1210–1230. DOI: https://doi.org/10.1007/s13132-023-01119-w
An, Zh. (2023). A note on welfarist versus non-welfarist social welfare function. 2023. International Tax and Public Finance. doi: https://doi.org/10.1007/s10797-023-09790-0
Pfutze, T., Rodríguez-Castelán, C., & Valderrama, D. (2023). Urban transport infrastructure and household welfare: evidence from Colombia. Empirical Economics, 65(3), 1409-1432. doi: https://doi.org/10.1007/s00181-023-02385-y
Becker, G. S. (1962). Investment in Human Capital: A Theoretical Analysis. Journal of Political Economy, 70, Number 5, Part 2. doi: https://doi.org/10.1086/258724
Arias-Gonzales, J., Carlos, J., & Gavilán, O. (2023). Technological Social Responsibility in University Professors. Eurasian Journal of Educational Research, 100, 104-118. doi: https://doi.org/10.14689/ejer.2022.100.008
Giangregorio, L. (2022). Welfare type and income inequality: an income source. International Tax and Public Finance, 31, 367–403. doi: https://doi.org/10.1007/s10797-022-09772-8