Славістична кореспонденція Ізмаїла Срезневського з Центральною Європою 50 60 х років ХІХ ст.
Abstract
У статті представлено огляд початкової наукової і викладацької діяльності Ізмаїла Срезневського на кафедрі славістики Харківського університету крізь призму його кореспонденції (опублікованої та неопублікованої) з колегами та друзями з Центральної Європи. Більшість із контактів зав’язалося під час його академічної подорожі за кордон. У статті представлено два типи контактів: з представниками старшого покоління славістів (Павел Йозеф Шафарик, Вацлав Ханка) і з друзями та колегами молодшого покоління (Людовит Штур, Алоїс Шембера). Листування містить професійні теми, пов’язані з початком академічної славістики у Росії та ілюструє загальну атмосферу слов’янської взаємності. Авторка визначає великий вплив політики та цензури часів неоабсолютизму, як на кореспонденцію Срезневського з Центральною Європою, так і на подальший його професійний розвиток. Після того як вчений очолив кафедру славістики у Санкт-Петербурзі він зберіг попередні наукові переваги, методологію та зосередив власні зусилля на розвитку російської палеографії, в яку і зробив основний внесок.
Петербурзький професор радіє великій кількості студентів і дослідників. Деякі з них були болгарами за своїм етнічним походженням. Оскільки контакти з Шафариком і Ханкою не перервалися, до Праги з рекомендаційними листами до них прибув відомий учень Срезневського Костянтин Петкович. З листів Шафарика до Срезневського видно, що чеський славіст не був задоволений петербурзьким вихованцем. Набагато успішнішою виявилася співпраця вченого з іншим молодим вченим – російським випускником, етнічним болгарином Атанасом Шоповим. Разом вони створили перший бібліографічний список книг, написаних болгарами. Натомість листи Шопова напрочуд гарно ілюструють професійний дух кореспонденції між тогочасними славістами.
Downloads
References
ANM IX D 17. [National Museum’s Archive – Prague ] List of Bulgarian publications.
Archiv Národního Muzea – Praha IX D 17. Popis písemností bulharských.
ČČM,1850. Časopis Českého Musea [Czech museum’s magazine],XXIV, 1850, №2, 349–355.
Francev, V. A. 1927. Korespondence Pavla Josefa Šafaříka. [Pavel Josef Shafarik’s correspondence]. Praha. (In Czech).
Frantsev, V. A. 1914 I. I. Sreznevskiy i slavyanstvo. Sankt Peterburg. Францев, В. А. 1914c И. И. Срезневский и славянство. Санкт Петербург, 1914.
Kodajová, D. 2015. Oslavy Ľudovíta Štúra ako médium formovania historickej pamäti Slovákov. [ The Ľudovíta Štúr´s celebrations as means for the formation of Slovaks´s Historical Memory]. Ľudovít Štúr na hranici dvoch vekov. (Ed. P. Macho, D. Kodajová). Bratislava, Academia, s. 182–206. (In Slovak).
LA: A. Šembera – Jan Kolár. Literární Archiv Fond. A. Šembera: Korespondence přijata – Jan Kolár.
LA: A. Šembera - V. Grigorovič. Literární Archiv Fond. A. Šembera: Šembera: Korespondence přijata – V. Grigorovič.
LA: A. Šembera. – I. I. Sreznevskiy. Literární Archiv Fond. A. Šembera: Korespondence přijata – I. I. Sreznevskiy
LA: V. Hanka – I. I. Sreznevskiy. Literární Archiv . Fond V. Hanka: Korespondence přijata - I. I. Sreznevskiy
Lapteva, L. P. 1983. Prepodavanie slavisticheskikh distsiplin v moskovskom universitete v XIX – nach. XX veka. [Slavic Disciplines Teaching at Moscow University 19th-beginning of 20th C.] (in Russian) Iz istorii universitetskogo slavyanovedeniya v SSSR.Sbornik statey i materialov k 80-letiyu S.A. Nikitina. Red. N.M. Sidorov, Moskow University, s.34–56.
Šimeček, Z. 1995.Institucionální předpoklady studia slovanských jazyků, kultury a dějin slovanských národů. [Institutional preconditions for the study of Slavic languages, culture and history]. Opera Instituti Historie Praguae.Praha,Historický ústav, ser. A : Monografie, issue 12 , s.50–119. (In Czech).
Večerka, R. 1995. Slovanská jazykověda. [Slavic linguistic science]. Opera Instituti Historie Praguae.Praha, Historický ústav, ser. A : Monografie, issue 12 , s.230–264. (In Czech).
Vlček, R. 2002. Ruský panslavismus – realita a fikce. [Russian Panslavism – Reality and Fiction] (In Czech) Praha, Institute of History, CAS,291 s. (In Czech)
Билунов, Б. Н. К истории славяноведения в Московском университете (1811-1835). Из истории университетского славяноведения в СССР.Сборник статей и материалов к 80-летию С.А. Никитина. Ред. Н.М. Сидоров. Москва, 1983, Изд. Московского университета. C. 3–33.
Богатова, Г. А. 1993. И. И. Срезневский и славянская историческая лексикография. Славянские языки, писменость и культура. (Вклад И. Срезнеского в их развитии) Ред. В.В. Колесов. Киев, Институт языковедения им. А. Н. Потебня, c.50–63.
Готовска-Хенце, Т. Българите в чешко-руския книжовен обмен (30-ти – 60-те години на XIX в.) Дисертационен труд за присъждане на научната степен Доктор на науките. София, 2020, 402 с.
Готовска-Хенце, Т. Кирилският код. Славистиката и преоткриването на българите. София, Парадигма, 365 с.
Готовска-Хенце, Т. Этнографическое путешествие по чешским землям (1840) в професиональном развитии И. И. Срезневского. Вопросы национальной историографии и народных исторических представлений славян и их соседей. Ред. О. В. Матвеев. Краснодар, 2013, с. 172–178.
Досталь, М. Ю. 1983. История Чехии в лекционных курсах И.И. Срезневского (50ие годы XIX в.) Из истории университетского славяноведения в СССР.Сборник статей и материалов к 80-летию С.А. Никитина. Ред. Н.М. Сидоров. Изд. Московского университета, с. 96–119.
Досталь, М. Ю. 2003. И. И. Срезневский и его связы с чехами и словаками. Москва, РАН, 2003, 476 с.
Досталь, М. Ю. И. И. Срезневский как историк-славист. Славянские языки, писменость и культура. (Вклад И. Срезнеского в их развитии) Ред. В.В. Колесов. Киев Институт языковедения им. А. Н. Потебня, s.42–50.
Зiнчук, Л. Д. I. I. Срезневский i Т. Г.Шевченко. Славянские языки, писменость и культура. (Вклад И. Срезнеского в их развитии) Ред. В. В. Колесов. Киев, Институт языковедения им. А. Н. Потебня, с.158–169.
Зарубежные славяны и Россия 1975. Материалы к истории славистики. (Из архива Раевского). Институт славяноведения, 1975, 576 с.
Киевская старина, 1901. Из переписки И. И. Срезневскаго 1829–1839 гг.
Кирилова, А. 2007. О взаимоотношениях Райко Жинзифова с московскими славянофилами и учеными-славистами. BulgarianHistoricalReview.София 1–2, с. 11–35.
Кишкин, Л. С. 1993 Измаил Срезневский в Словакии. Славянские языки, писменость и культура. (Вклад И. Срезнеского в их развитии) Ред. В .В. Колесов. Киев, Институт языковедения им. А. Н. Потебня, c.124–130.
Лавров, П.А., М.Н. Сперанский. 1895. Письма Павла Йозефа Шафарика к О.М. Бодянскому (1838–1857) с приложением письем П.Й. Шафарика к В.И. Григоровичу. Москва, 223 с.
Ламанский, В. И. 1890. И.И. Срезневский (1812–1880). Москва, 41 с.
Лаптева, Л. П. 2005 История славяноведения в России в XIX. веке. Москва, Институт славяноведения, РАН, 848 с.
Лаптева, Л. Преподавание славистических дисциплин в московском университете в XIX – нач. XX века. Из истории университетского славяноведения в СССР. Сборник статей и материалов к 80-летию
Минкова, Л. Писма на трима български възрожденци от Прага – В: Българо-чешката дружба в историята на XIX в. Ред. Е. Георгиев, Ю. Долански. София, Изд. БАН, с.89–102.
С. А. Никитина. Ред. Н.М. Сидоров, 1983 Изд. Московского университета, с. 34–56.
Сергеев, А. В. Виктор Григорович и проблемите на Българското възраждане – Българското Възраждане и Русия. Ред. Д. Косев, 1981, п. Г. Димитров, с. 317–336.
Срезневский, И. И. 1846b. Святилища и обряды языческого богослужения древних славян, по свидетельствам современным и преданиям. Харков.
Срезневский, И.1846a. Очерк книгопечатания в Болгарии. –Журнал Министерства народного просвещения (ЖМНП), ч. LI, 9, отд. V, с. 1–28.
Францев, В. А. 1905. Письма к Вячеславу Ганке из славянских земель, Варшава.
Францев, В. А. Очерки по истории чешкаго Возрождения. Варшава, 1902.
Цимбаев, Н. История на Русия (XIX – началото на XX в.), т.1, София, Парадигма, 323 с.