Металовиробництво зрубної культурної спільноти доби пізньої бронзи Дніпро-Донського регіону: загальна тенденція розвитку - Бровендер, Юрий (Давнина. Харківський історико-археологічний щорічник, 2019)
Стаття присвячена проблемі металовиробничої діяльності зрубної спільноти доби пізньої бронзи (XIX—XIII ст. до н. е.). Аналіз накопиченої у Дніпро-Донському регіоні джерельної бази носіїв покровсько-мосоловської (XIX—XV ст. до н. е.) та бережнівсько-маївської (XVII—XIII ст. до н.е.) культурних традицій дозволив автору простежити загальну тенденцію розвитку металовиробництва зрубної спільноти Дніпро-Донського межиріччя у пізньобронзову добу. Отримані спостереження дають підстави припускати існування на всій території Дніпро-Донського регіону за доби пізньої бронзи рівномірного розповсюдження металопродукції. Досягти це можливо було завдяки розробці місцевих руд, а також наявності організованої системи розподілу цієї продукції. Основним постачальником сировини для виробництва металу в цьому регіоні був Донецький гірничо-металургійнй центр (ДГМЦ). Як високоорганізована, орієнтована на великомасштабне виробництво система спеціалізованих на видобутку та збагаченні мідної руди пам’яток, ДГМЦ виник на завершальному етапі палеометалевої доби — в епоху пізньої бронзи. Його виникнення є результатом поступового (еволюційного) розвитку металовиробництва попередніх культурних утворень доби раннього металу, які функціонували, перш за все, у Дніпро-Донському регіоні. Обмежена в обсягах та короткочасна розробка мідної руди, яка в межах кустарного промислу цілком могла здійснюватись в епоху енеоліту — середньої бронзи (включаючи бабинський час), у процесі історичного розвитку лише у пізньобронзову добу завершилась оформленням якісно нової організаційної виробничої структури — гірничо-металургійним центром. У підсумку, ДГМЦ виявився здатним забезпечувати міднорудним концентратом не лише окремих майстрів чи навіть спеціалізовані поселення, що функціонували в адекватній йому системі бережнівсько-маївської зрубної культури, але й майстрів, а також поселення, де металовиробництво відбувалося і в іншому культурному середовищі. Активний розвиток інтеграційних процесів, що спостерігався за доби пізньої бронзи, сприяв, серед іншого, й насиченню досліджуваного регіону металом з інших сировинних джерел.